HÁTTÉRANYAG

+1 EGÉSZSÉGÜGYI LÉPÉS:
NEMZETI CSECSEMŐ- ÉS GYERMEKEGÉSZSÉGÜGYI PROGRAM

I. Miért kell a csecsemők és a gyermekek egészségével kiemelten foglalkozni?
Európában és Magyarországon is egyre kevesebb gyermek születik (hazánkban évente 50 ezerrel kevesebben születnek, mint 25 évvel ezelőtt), igaz, ők nagy valószínűséggel hosszabb életre és jobb életminőségre számíthatnak, mint a szüleik, nagyszüleik nemzedéke.
Különösen komoly probléma, hogy bár jelentősen, mintegy 8 %-kal csökkent, de még mindig a fejlett európai országok átlagának a kétszeresét teszi Magyarországon a koraszülöttek aránya. Részben ennek következtében hazánkban a csecsemőhalálozás is mintegy kétszerese az uniós átlagnak.
Emellett jelentős eltérés mutatható ki az ország különböző területei között valamennyi betegségi mutatóban. Tetézi a problémát, hogy torzult – fekvőbetegcentrikus – a gyermek-egészségügyi ellátórendszerünk:
•	a 14 év alattiak 28%-át, a serdülők 50%-át az alapellátásban nem gyermek szakorvos felügyeli;
•	az 1 570 gyermekorvos aránytalanul oszlik el az országban;
•	90 kórházban folyik szülészeti tevékenység, ebből 24 kórházban nincs csecsemő- és gyermekosztály, így már a születés pillanatában sem biztosított csaknem minden 3. gyermek esélyegyenlősége. 
•	A gyermek sürgősségi ellátás különösen hétvégén és ünnepnapokon országosan nagy különbségeket mutat, pedig épp a gyermekek esetében a baleset vagy az akut betegség esetén az „első óra” életet menthet.

II. A Nemzeti Csecsemő- és Gyermekegészségügyi Program
A kormány 100 lépés programja alapvető változásokat indított el az egészségügyben. Az egészség megőrzésében, a gyógyulás lehetőségében ma meglévő hatalmas szociális, kulturális, területi különbségek leküzdését a gyermekeink egészséges életéhez szükséges feltételek megteremtésével kell kezdenünk. 

A gyermeki jogok nemzetközi chartájában foglaltakkal összhangban mi is valljuk: minden gyermeknek joga van az egészségre, a minél jobb egészségügyi ellátásra. Ezért a kormány felkérésére a gyermek-egészségügyi szakma képviselői kidolgozták a Közös kincsünk a gyermek című Nemzeti Csecsemő- és Gyermekegészségügyi Programot. 
A gyermek-egészségügyi program megvalósítása ugyan fontos, de csak egyik eleme az egészséges és biztonságos gyermekkor megteremtése érdekében megtett lépéseknek. A 100 lépés programja ezért a gyermek-egészségügy fejlesztésén túl kiemelt célnak tartja a gyermeket nevelő családok anyagi feltételeinek javítását, a gyermekszegénység leküzdését, az egészséges, biztonságos lakókörnyezet biztosítását, az oktatás színvonalának emelését és esélykülönbségeinek mérséklését. 
A 100 lépés célja, hogy hazánkban több egészséges gyermek szülessen, és gyermekeink családban, biztonságban, egészségben és jó életminőségben nőjenek fel, váljanak felnőtté. A program összesen 13 célkitűzés mentén 56 konkrét, egy éven belül vagy középtávon megvalósításra kerülő feladatot tartalmaz, melyek mindegyike alapvetően a következő fő törekvések megvalósítását szolgálja:

1.	Több, szeretettel várt és egészséges gyermek szülessen, csökkenjen a koraszülöttek száma, a csecsemőhalálozás aránya

•	Megerősítjük a családtervezéssel foglalkozó védőnői hálózatot.
•	Tini-ambulanciák fejlesztésével, Családvédelmi Szolgálatok hatékonyságának növelésével, prevenciós és egészségnevelő programok támogatásával 5 év alatt 10%-kal csökkentjük az abortuszok számát.
•	A Népegészségügyi Program keretében 5 év alatt 20%-kal csökkentjük a dohányzó terhes nők arányát.
•	A szülészeti osztályokon megteremtjük az újszülött ellátásáért felelős specialista jelenlétét.
•	Korszerűsítjük az újszülöttkori szűrés rendszerét, és ezzel 30 veleszületett anyagcserezavar korai felismerését tesszük lehetővé.
•	15 év alatt felére csökkentjük a csecsemőhalálozást.
•	A Bababarát Kórház-program keretében 2 év alatt megháromszorozzuk a bababarát kórházak számát.
•	Az újraszervezett Nemzeti Szoptatást Támogató Bizottság munkájával biztosítjuk az anyatejes táplálás kiszélesítését.
•	2006-tól új védőoltási rendszert vezetünk be, amely kevesebb oltással, kevesebb szövődménnyel több betegség ellen nagyobb biztonsággal védi meg a gyermekeket.
•	A Neonatális Intenzív Centrumok működési feltételeit javítjuk a meghirdetett aneszteziológiai és intenzívterápiás eszközpark fejlesztési projekt segítségével (300 altatógép, 400 lélegeztetőgép, 500 monitor).

2.	Az ellátás meglévő különbségeinek csökkentésével, magas színvonalú egészségügyi szolgáltatást kapjon minden beteg gyermek

•	Bővítjük az új gyermek-háziorvosi önálló praxisok számát.
•	A vegyes praxisokban dolgozó háziorvosok szakmai fejlődésének biztosítására a továbbképzési rendszerben előírjuk, hogy az évente megszerezhető kreditpontok 20%-át gyermekgyógyászatból kell megszerezni.
•	Megújítjuk és konzultációs rendszerré fejlesztjük a Mozgó Szakorvosi Szolgálatot 2007 végéig.
•	A gyermekszakorvosi utánpótlás érdekében meghatározzuk és növeljük a gyermekorvosi rezidensképzés keretszámát.
•	A sürgőségi program keretében újjászervezzük és fejlesztjük az alapellátási és fekvőbeteg szakellátási gyermekgyógyászati ügyeleti rendszert.
•	Gyermeknevelő intézetekben 2008-ra biztosítjuk, hogy a gyermekeket gyermekszakorvosok lássák el, és 2006-tól megteremtjük ennek országos lefedettségű, egységes finanszírozási rendszerét.
•	2007 végére elérjük, hogy a gyermek alapellátás ¾ részére kidolgozásra kerüljenek a szakmai irányelvek és protokollok.

3.	Széles összefogással csökkenjen a gyermekbalesetek és a gyermekek elleni erőszakos cselekmények száma, és ezek bekövetkezésekor minden gyermek gyors és magas színvonalú orvosi segítségben részesüljön

•	2006-ban kidolgozzuk a Nemzeti Balesetmegelőzési Programot.
•	Fejlesztjük a gyermek-sürgősségi ellátórendszert.
•	Bővítjük a gyermekintenzív fekvőbeteg ágyak számát.
•	A Népegészségügyi Programon belül az öngyilkosságok megelőzésére önálló mentálhigiénés programot indítunk.
•	A gyermekbántalmazás és a gyermekek egymás közötti bántalmazásának megelőzésére az ICSSZEM-mel együttműködve 2006-ra önálló intézkedési tervet készítünk.
•	Önálló gyermek és ifjúságpszichiátriai programot dolgozunk ki 2006 június 30-ig.
•	Önálló Gyermekpszichiátriai Szakcsoportot hozunk létre és megszervezzük a gyermekpszichiátriai szakfelügyeleti rendszert 2006. december 31-ig.

EGÉSZSÉGÜGY

21 LÉPÉS
az egészségügy terén is igazságosabb Magyarországért

A magyar egészségügy egyszerre szegény és pazarló. A helyzettel elégedetlen mindenki – az egészségügyben dolgozók, orvosok és pácienseik, gyógyszertárosok és ügyfeleik egyaránt. Az elmúlt 15 évben szinte átláthatatlan viszonyok jöttek létre az intézmények működésében és finanszírozásában, az ellátásokhoz való hozzáférés igazságtalan. Hosszú évek mulasztásait nem lehet egy csapásra pótolni. A Gyurcsány-kormány azonban nem csak beszél a változtatásokról, hanem lépések sorozatával el is indította azokat.
Folytatjuk a Nemzeti Rákellenes Programot, az onkológiai centrumok korszerűsítését.
Folytatódik a sürgősségi betegellátás fejlesztése, hogy az orvosi segítség mindenhol 15 percen belül megérkezzen – mert az ember élete nem múlhat azon, hogy az ország melyik szegletében él. Új sürgősségi osztályok jönnek létre, jövőre 10 új helikopter és új leszállópályák szolgálják a gyors légi mentést az ország minden pontján.
A mentőszolgálat új állomásokkal és 120 új mentőkocsival gyarapodik. Külön praxisalap segíti a tartósan üres praxisok betöltését és a nyugdíjba vonuló orvosok praxisának tőkével nem rendelkező orvosok által történő megvásárlását.
Létrejönnek a háziorvosi központi ügyeletek, növelve a gyors orvosi ellátás biztonságát az ország minden településén. Folytatódik a kórházak és egészségügyi intézmények korszerűsítése. 2006-ban újabb 12 kórház és rendelőintézet átfogó rekonstrukciója kezdődik meg.

1.	lépés: Sürgősségi osztályokat, központi ügyeleteket létesítünk azokon a területeken, ahol ezek az intézmények hiányoznak 
•	Új sürgősségi osztály létesül Győrben, Zalaegerszegen, Miskolcon és Szolnokon. 
•	„Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól” szóló kormányrendeletet módosításával a 20 000 fő alatti településeken 2005. július 1-jétől az eddigi 20%-ról 30%-ra nőtt a kiegészítő díjazás. 
•	A sürgősségi ellátás fejlesztése céljából négy pályázat jelent meg:
•	központi ügyeletek létrehozására, az ügyeletek központosítására;
•	sürgősségi centrumok, sürgősségi betegellátó osztályok létrehozására, fejlesztésére;
•	meglévő sürgősségi centrumok, sürgősségi betegellátó osztályok gép-műszer fejlesztésére; 
•	helikopter fel- és leszállóhely létrehozására.

2.	lépés: Új helikopter bázisok létrehozásával az ország minden pontja elérhetővé válik a légi mentés számára 
•	A Kormány 2005. július 13-ai ülésén elfogadta „A magyarországi légimentés középtávú fejlesztéséről” szóló EüM-GkM közös előterjesztést. 
•	Az Országos Mentőszolgálat nemzetközi közbeszerzési pályázatot írt ki a hazai légimentés részleges szolgáltatás-vásárlására. 
•	Várhatóan még ebben az évben 1 helikopter, jövőre további 4 helikopter üzembe helyezésére kerülhet sor. 
•	A jelenlegi 5 légimentő bázis mellett a Dél-alföldi régióban tervezzük a 6. beindítását, várhatóan 2006. I. negyedévében. 
•	A helikopterek beszerzése a költségvetést kímélő operatív lízing formában valósul meg. 
•	500 millió Ft összértékben jelenleg 2 db Ecureuil AS 350B típusú mentőhelikopter felújítása folyik, a gépek ez év végére várhatóan ismét üzemeltethetők lesznek.  
•	100 millió Ft összértékben pályázat jelent meg kórházi mentőhelikopter leszállópálya kiépítésére.

3.	lépés: 40 darab új rohamkocsi és 80 darab mentőkocsi beszerzésével, a mentőkocsik új, korszerű műszerekkel való ellátásával még az idén jelentősen javítjuk a mentőszolgálat felszereltségét. 2005-2006 folyamán gépjárművek beszerzésére, eszközfejlesztésre, hívásfogadó központok cseréjére, mentőállomások felújítására, építésére kerül sor. 
•	A 450 millió Ft összértékben vásárolt 15 db Mercedes Sprinter és 25 db Ford Transit mentőgépkocsit az Országos Mentőszolgálat már forgalomba helyezte.
•	Az ingatlanhasznosítási programból 1,31 milliárd Ft összértékben megrendelt 40 db Mercedes Sprinter és 80 db Ford Transit mentőautót az év végén kezdik leszállítani.
•	Pályázat keretében közel 600 millió Ft értékben nyílik lehetőség a mentőgépkocsik eszközfejlesztésére.
•	Pályázat keretében 26 állandó + 1 tartalék helyen korszerű hívásfogadó központ létesül.
•	Új mentőállomások létesültek Szombathelyen, Dunaújvárosban, Őriszentpéteren, Záhonyban, Budaörsön.
•	Jelenleg épül a mentőállomás Zalakaroson, Sopronban, Túrkevén és Kazincbarcikán.
•	Folyamatban van a mentőállomások felújítása Kecskeméten, Kiskunhalason és Debrecenben. A felújítási munkák jövő évi befejezésére lehet számítani Celldömölkön és Veszprémben. 
•	2006. végéig befejeződnek a megkezdett mentőállomás-építések Hajdúszoboszlón, Balatonfüreden, Pápán, Sümegen, Pétervásárán, Nyíregyházán, Zalalövőn, Dunaföldváron, Ercsiben, Enyingben, Nagyvázsonyban, Tüskeváron, Ibrányban, Héhalomban.
•	Az új járművek megrendelésére ‑ az ingatlanhasznosítási programból – fordított forrás 1,31 milliárd Ft, a mentőgépkocsik eszközfejlesztésére fordítható forrás 600 millió Ft.

4.	lépés: Programot indítunk annak érdekében, hogy 10 év alatt 15 százalékkal csökkenjen a daganatos betegek száma 
•	A 2005. szeptember 23-án meghirdetett és társadalmi vitára bocsátott 10 éves Nemzeti Rákellenes Program keretében szűrőbuszokkal, szervezett utazással év végéig 65%-ra növeljük az emlőszűrésen résztvevők arányát. 
•	A méhnyakrák szűrés kiterjesztésével, ingyenes szűrőszettek biztosításával, személygépkocsik rendszerbe állításával több száz nő idő előtti halálát akadályozhatjuk meg. 
•	A férfiakat fenyegető rákbetegségek időben történő felismerése érdekében kísérleti jelleggel elindítjuk a prosztatarák szűrést és kiterjesztjük a vastagbélrák szűrési programot.
•	A Nemzeti Rákellenes Program végrehajtására a 2006. évi költségvetés több jogcímen tartalmaz forrásokat.

5.	lépés: Felújítjuk és korszerűsítjük a regionális és megyei onkológiai centrumok sugárterápiás berendezéseit. 
•	Megkezdjük a Közép-dunántúli onkológiai központ építését.

6.	lépés: Egy éven belül biztosítjuk, hogy a daganatos betegeket mindenhol az országban megfelelően minősített, a szakmai követelményeknek mindenben megfelelő gyógyító intézményekben lássák el. 
•	Korszerűsítjük a háziorvosi és járóbeteg szakellátást.
7.	lépés: Megteremtjük annak a feltételeit, hogy a szakmai szabályok szabják meg a gyógyítás helyét és ne a finanszírozási szempontok 
•	A korábban elkülönült fekvő és járóbeteg kasszákat összenyitottuk. A 2005. július 1-én hatályba lépett módosítással egységes gyógyító-megelőző kasszát hoztunk létre. Az új szabályozás célja, hogy a betegek nagyobb arányban kaphassák meg a lakóhelyükhöz közeli korszerű járóbeteg ellátásban a szükséges kezeléseket.
•	2005-ben több lépcsőben díjharmonizációs célú módosításokra is sor került. 2006. január 1-jétől megvalósulhat a teljes járóbeteg- és fekvőbeteg szakellátási kassza összevonása, ezzel együtt a teljes díjharmonizáció. 
•	A háziorvosi szolgálatok szintjén a finanszírozási rend rugalmasabbá tételét szolgálja a definitív ellátás és a csoportpraxisok, praxis közösségek kialakítása, háziorvosi ügyeleti rendszer kifejlesztése.
•	A finanszírozási kasszák összenyitásával a finanszírozás folyamatossága jobban biztosítható.

8.	lépés: A háziorvosi munka színvonalának emelése érdekében a praxisközösségek létrejöttének támogatásával, a mai fej kvóta mellett a teljesítményt is elismerő finanszírozással ösztönözzük, hogy a háziorvosok egyre több betegség teljes kezelésére váljanak helyben alkalmassá 
•	A praxisokban a háziorvos-megtartó képességet és a praxis fenntarthatóságát kívánjuk elősegíteni, az ott élők esélyegyenlőségének biztosítása érdekében.
•	Praxisalap létrehozásával segítjük a tartósan üres praxisok betöltését és a nyugdíjba vonuló orvosok praxisának megvásárlását. A finanszírozásban, a fejkvóta kialakításában jobban elismerjük az egyes körzetekben élők egészségi állapotából fakadó különbségeket, a háziorvosra nehezedő terheket.
•	A 43/1999. (III.3.) Korm. rendelet módosításával 2005. július 1-jétől növeltük a halmozottan hátrányos helyzetű településeken működő praxisok díjazását. Így 266 halmozottan hátrányos helyzetű háziorvosi praxis fixdíja megnőtt, ami havonta praxisonként 96-98 ezer Ft plusz bevételt jelent. A tartósan betöltetlen háziorvosi körzetekben kiemelt finanszírozási konstrukcióval segítjük az orvosi ellátás biztosítását.
•	Megszületett a háziorvosi ellátás minőségbiztosításának alappillére, a háziorvosi ellátási standardok (HES) összefoglalása. 
•	Folyamatosan készülnek a vizsgálati és terápiás protokollok. A munka folyamatos, a következő szakasz (kb. 50 új protokoll) lezárása a 2006. elejére várható.
•	A tartósan betöltetlen háziorvosi praxisok betöltésének ösztönzésére a praxis program keretében 100 millió forint forrással pályázat jelent meg. 
•	A gyógyszerfogyasztásban vigyázunk az emberek és a biztosító pénzére.

9.	lépés: Ösztönözzük, hogy az azonos hatóanyagú és hatású gyógyszerek közül az orvosok a beteg számára kisebb terhet jelentő, olcsóbb gyógyszereket írják fel 
•	2005. július elsejével kihirdetésre kerültek a hatóanyag-alapú fix támogatások, és közzétettük az egyenértékű, helyettesíthető gyógyszerek módosított listáját. 
•	A gyógyszerrendelés orvosi gyakorlatának megváltoztatása érdekében módosítottuk az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek rendeléséről és kiadásáról szóló rendeletet. A gyógyszerrendelés és gyógyszer kiadás új szabályai 2005. október 30-ával léptek hatályba.
•	2006. január 1-jén lép hatályba az 1/2003. (I. 21.) ESzCsM rendelet a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás összegéről.
•	Kiegészítésre került a Kormány és a gyógyszergyártók között létrejött megállapodás, amely meghatározza a gyártók által 2005-ben és 2006-ban a gyógyszerkassza túllépés esetén befizetésre kerülő összeget (20, illetőleg 22,5 Mrd Ft), és tovább folyik a generikus program lépéseinek alapos szakmai előkészítése. A bevezetésre 2006. végén kerül sor.

10.	 lépés: A promóció és a reklám szigorúbb szabályozásával mérsékeljük az indokolatlan gyógyszerfogyasztást és az orvosok érdekeltségét az azonos hatású gyógyszerek közül egy bizonyos gyártó termékének felírásában 
•	Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló törvény 2005. október 30-án lépett hatályba.
•	A törvényi szabályozás alapján a jövőben elkülönül a szakembereknek szóló reklámozás (promóció) a laikusoknak szóló reklámtól, szigorodik a követelményrendszer, illetve bővül az ellenőrzési, szankcionálási lehetőség.

11.	lépés: Átalakítjuk a legnehezebb helyzetben lévők közgyógyellátásának rendszerét. A mai rendszertől eltérően számukra is biztosítjuk az új, korszerű gyógyszereket, de a betegségüktől függő költségkeret meghatározásával gátat vetünk az ingyen gyógyszerek másodlagos piacának
•	A Kormány elfogadta a közgyógyellátás átalakításáról szóló előterjesztést, és jóváhagyta erre vonatkozóan a szociális törvény módosítását célzó törvénytervezetet. A közgyógyellátásra vonatkozó módosítások 2006. július 1-jén lépnek hatályba.
•	A tervezet szerint a közgyógyellátásra jogosultak köre változatlan marad, ugyanakkor az ún. méltányossági jogcím gyakorlása a jövőben a jegyző hatásköre lesz.
•	Bevezetésre kerül az ún. szükségletekhez igazodó gyógyszerkeret, ennek mértékéig lehet térítésmentesen szolgáltatást igénybe venni. Az egyéni gyógyszerkeret a külön jogszabályban meghatározásra kerülő, napi legalacsonyabb terápiás költségű gyógyszerek térítési díja alapján kerül kiszámításra.
•	A jelenlegi gyógyszerlista megszűnik, bármely, a társadalombiztosítás által támogatott gyógyszer hozzáférhetővé válik a gyógyszerkeret erejéig.
•	Az egyéni gyógyszerkeret havi alsó korlátja 1000 Ft, felső korlátja 12000 Ft. Akut megbetegedésekhez kapcsolódó gyógyszerkiadások kompenzálását szolgálja az évi 6000 Ft-os ún. eseti keret.
•	Az éves gyógyszerkeret és annak naprakész összege az Országos Egészségbiztosítási Pénztár nyilvántartásában jelenik meg. Az OEP biztosítja, hogy a gyógyszerkeret három havonta a jogosult számára rendelkezésre álljon. (a háromhavi keret rugalmas és ütemezett felhasználást tesz lehetővé.)
•	Folyamatos az on-line kapcsolat az OEP és a gyógyszertárak között.
•	Az önkormányzatok érdekeltsége így növekszik, mivel a méltányossági jogcímen megállapított közgyógyellátottak utáni befizetési kötelezettségük a gyógyszerkeret összegéhez igazodva, annak 40%-ában kerül meghatározásra.
•	A közgyógyellátás rendszerének átalakítása fokozatosan – egy év alatt – történik. Így az érintettek számára az egy év alatt választási lehetőséget biztosítunk azzal, hogy ezen időszak alatt kötelezően csak azok kerülnek át az új rendszerbe, akiknek a közgyógyellátási igazolványa lejár. Így a teljes igazolványcserére és átállásra 2007. július 1-jéig kerül sor.
•	Csökkentjük az egészségügyi ellátásban és az ellátáshoz való hozzáférésben ma meglévő hatalmas különbségeket.

12.	lépés: Kialakítjuk az egészségügyi ellátás szabványait, amelyek garantálják, hogy a biztosított mindenhol, az ország bármely pontján minőségi szolgáltatást kapjon. Olyan szakmai követelményeket érvényesítünk, amelyek alapján az egészségbiztosító a legjobb ellátást nyújtó szolgáltatóval köthet szerződést, és folyamatosan ellenőrizheti ezek betartását. 
•	Az Egészségügyi Közlöny 2005. júliusi különszámában 73 db szakmai protokoll jelent meg. Az irányelvek, protokollok megjelentetésének eredményeképpen értékelhetővé válik az egészségügyi ellátás minősége, csökkennek a területi és intézményenkénti különbségek.
•	A 2006. évi költségvetés a minőségügyi rendszer fejlesztésére 150 millió Ft kerettel számol.

13.	 lépés: Pontosan meghatározzuk a különböző színtű egészségügyi ellátások igénybevételi rendjét. A háziorvosok szabad megválasztása mellett biztosítjuk, hogy az orvosával való konzultáció alapján mindenki a számára legjobb ellátást nyújtó intézményt vehesse igénybe, ha szakorvosi, kórházi kezelésre szorul. Azok azonban, akik különleges igényeik alapján orvosilag nem indokolható vizsgálatot kívánnak végeztetni, vagy a számukra javasolttól eltérő szakorvost, kórházat akarnak igénybe venni, a jövőben kötelesek lesznek az ellátási költségek egy részének megtérítésére. 
•	2006. július 1-jétől szűkül a biztosítottak által beutaló nélkül igénybe vehető ellátások köre, valamint a beutalásra jogosult orvosok köre.
•	Rendbe tesszük a járulékfizetés rendszerét
•	Ma az ország tízmillió lakójából kevesebb, mint négymilliónak van biztosítása. A jelenlegi rendszer nem bünteti a járulék megfizetésének elmulasztását. Ezért biztosítás-alapúvá kívánjuk tenni a magyar egészségügyi rendszert, melyet két pillérre építünk.
•	Az első pillér a mindenkinek állampolgári jogon járó ellátás. E körben a legalapvetőbb szolgáltatás jár mindenkinek, függetlenül attól, hogy biztosított-e vagy sem. Ilyen szolgáltatás például a gyermek-, a csecsemő- és az anyavédelem, a sürgősségi ellátás, a mentés, a vérellátás vagy a járványügy teendők.
•	A második pillér a kötelező társadalombiztosítás. Ez több szolgáltatást nyújt, tartalma nagy vonalakban a jelenlegi szolgáltatásoknak felel meg. A biztosítási jogviszonyt a jövedelemmel rendelkező biztosított, illetve meghatározott társadalmi csoportok esetén – például gyermekek, nyugdíjasok – az állam kötelező díjfizetése alapozza meg. Minden biztosítottnak egyéni számlája van, a díjfizetést folyamatosan nyilvántartják.

14.	lépés: Megteremtjük a járulékbefizetések ma hiányzó, nyomon követhető egyéni nyilvántartási rendszerét. 
•	Meg kell teremteni a járulékbefizetések nyilvántartási rendszerét, az ellenőrzési jogosultságokat, és a járulékbeszedés és behajtás szabályozását. Az új rendszer kialakítása egy sor törvény-módosítással jár, ezeket a Parlament június 4-én fogadta el, 2006. január 1-jével lépnek hatályba. 
•	Az egyéni egészségügyi járulékfizetési számla megteremtésére irányuló előkészítő munka elkezdődött. A számlavezetés január elsejétől indul, de féléves átmeneti időszak után vált élesre a rendszer.
•	Az intézkedés részeként kiépítjük a szükséges számítástechnikai hátteret.

15.	lépés: Bevezetésre kerül az Európai Unión belüli ellátásokra jogosító EU-kártya. Elkezdjük egy olyan rendszer kialakítását, amely alkalmas lesz a jogosultság és a befizetések ellenőrzésére. 
•	A megvalósítás egyes elemei jogszabály-módosítási javaslatként már megjelentek. Módosul a 2003. évi XCII. tv.; 1997. évi LXXX. tv (Tbj.); 1997. évi LXXXIII. tv. (Ebtv), hatályba lépésük 2006. január 1.

16.	lépés: Hatékonyabbá tesszük a járulékbeszedés rendszerét és a felhalmozott tartozások behajtását. Véget vetünk annak, hogy egyes munkáltatók rendre nem, vagy csak nagy késedelemmel tesznek eleget a dolgozóik utáni befizetési kötelezettségüknek. 
•	A megvalósítás egyes elemei jogszabály-módosítási javaslatként már megjelentek. Módosításra kerül a 2003. évi XCII. tv.; 1997. évi LXXX. tv (Tbj.); 1997. évi LXXXIII. tv. (Ebtv), hatályba lépésük 2006. január 1.

17.	lépés: A fekete és a szürke munkavégzés kifehérítésével bővítjük a járulékfizetők körét. Ez teremtheti meg a lehetőségét annak, hogy mérsékelhessük a tisztességesen fizetők ma túlságosan magas járulékterheit. 
•	A megvalósítás egyes elemei jogszabály-módosítási javaslatként már megjelentek. Módosításra kerül a 2003. évi XCII. tv.; 1997. évi LXXX. tv (Tbj.); 1997. évi LXXXIII. tv. (Ebtv), hatályba lépésük 2006. január 1. A szürke gazdaság kifehérítését célzó lépések már 2005. szeptember 1-jével hatályba léptek.

18.	lépés: Elérjük, hogy minden jogosult mögött tényleges járulékfizetés legyen, a járulékfizetésre képtelen személyek helyett az állam teljesíti a befizetéseket 
•	A közterhekhez való igazságosabb hozzájárulást szolgálja, hogy a tőkejövedelemből élőknek is legalább olyan mértékben hozzá kell járulni a jövőben az egészségügyi kiadásokhoz, mint egy átlagos bérből és fizetésből élőnek. Azok, akik eddig csupán a minimálbér után fizették meg a járulékaikat, a jövőben a tőkejövedelmeik után is 4% egészségügyi hozzájárulást fizetnek, addig a határig, amíg egészségügyi hozzájárulásaik összege nem éri el egy munkavállaló átlagos befizetésének összegét. 
•	A nyugdíjasok, az álláskeresési támogatásban részesülők, a GYED-en, GYES-en, GYET-en lévők, a különböző szociális ellátásokat kapók, a gyermekek és a továbbtanuló fiatalok egyéni egészségbiztosítási számlájára az állam teljesít majd – a mindenkori minimálbér %-ában meghatározott – befizetést.
•	A lépés részleges megvalósítását szolgálják egyes törvénymódosítási, illetve törvényalkotási javaslatok. Módosításra kerül a 1997. évi LXXX. tv (Tbj.), és a 2006. évi költségvetés elfogadásával egyes intézkedések 2006. január 1-jén lépnek hatályba.
•	Igazságossá tesszük az egészségügyi ellátást, egyenlő jogokat adó valódi biztosítóvá a kötelező egészségbiztosítást.
•	A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény és az egészségügyi szakellátási kötelezettségről, továbbá egyes egészségügyet érintő törvények módosításáról szóló törvény módosításáról szóló előterjesztést a Kormány 2005. október 19-én tárgyalta. A módosítások a 19-21. lépésekben megfogalmazottak megvalósítását szolgálják.

19.	lépés: Kialakítjuk az állam által garantált ellátások rendszerét 
•	A biztosítási elv megerősítése mellett az állam felelőssége, hogy azok számára is biztosítsa a legszükségesebb egészségügyi ellátásokat, akik akár önhibájukból, akár önhibájukon kívül nem rendelkeznek biztosítással. Számukra kialakítjuk az egészségügyi szolgáltatási alapcsomagot. (sürgősségi ellátás, közegészségügyi szolgáltatások, anya- és csecsemővédelem)
•	Az 1997. évi CLIV. tv. (Eütv.) módosítási javaslatot 2005 szeptemberében az Országgyűlés elé benyújtottuk. Az intézkedések hatályba lépésének tervezett időpontja 2006. január 1.

20.	lépés: Biztosítási jogviszony keretében igénybe vehető ellátások 
•	Még ebben az évben pontosan meghatározzuk a biztosítási csomagot; azokat az egészségügyi szolgáltatásokat, amelyek mindenkit megilletnek, aki biztosítottként jogosulttá vált az ellátásra. (Házi-, szakorvosi ellátás, kórházi kezelés, gyógyszer és gyógyászati segédeszköz ellátás). Biztosítjuk, hogy az ország bármely pontján élő, biztosítással rendelkező ember, hasonló színvonalú ellátást kapjon.
•	Az 1997. évi LXXXIII. tv. (Ebtv.) módosítási javaslatot 2005. szeptemberében az Országgyűlés elé benyújtottuk. Az egyes intézkedések hatálybalépésének tervezett időpontja 2006. január 1.

21.	lépés: Térítési díj fizetése melletti extra szolgáltatások 
•	A biztosítási csomagba nem tartozó extra szolgáltatások – egészségügyi okokból nem szükséges plasztikai műtétek, a kórházi kiemelt hotelszolgálat igénybevétele – a jövőben csak kiegészítő, vagy piaci biztosítás, vagy teljes térítés mellett lesznek igénybe vehetők.
•	Az egészségbiztosításról szóló törvény végrehajtási szabályait kormányrendelet módosításával az intézkedés egyes elemei hatálybalépésének tervezett időpontja 2006. január 1.